Ogroženost za padce v terciarni bolnišnici - Klančnik Gruden, Maja (Obzornik zdravstvene nege, 2018)
Uvod: Namen raziskave je bil ugotoviti, kakšna je ogroženost za padce odraslih pacientov v akutni zdravstveni obravnavi ter kakšne so razlike v ogroženosti glede na spol, starost, kraj pacientove obravnave (kliniko) in specialnost stroke ter kategorijo zahtevnosti bolnišnične zdravstvene nege. Metode: Uporabljeno je bilo kvantitativno raziskovanje – presečna opazovalna raziskava. Vzorec (n = 1361) je vključeval odrasle paciente, hospitalizirane v Univerzitetnem kliničnem centru Ljubljana. Podatki so se zbirali na za to posebej razvitem instrumentu, pri čemer je bila ogroženost za padce vrednotena z Morsejino lestvico. Podatki so se zbirali od oktobra do novembra 2015. Poleg osnovne deskriptivne statistike so bili uporabljeni tudi Mann-Whitneyjev test, test ANOVA in Pearsonov korelacijski test. Rezultati: Raziskava je pokazala, da je v akutni zdravstveni obravnavi v slovenski terciarni bolnišnici zmerno do visoko ogroženih za padce 69,1 % (n = 940) pacientov, od tega je 28,0 % (n = 381) visoko ogroženih. Ogroženost pacientov za padce je pozitivno povezana s starostjo (r = 0,462, p < 0,001). Razlikuje se tudi glede na kliniko (F = 29,210, p < 0,001), specialnost stroke (Z = –5,660, p < 0,001) ter kategorijo zahtevnosti zdravstvene nege (F = 125,464, p < 0,001). Diskusija in zaključek: Pomembno bolj ogroženi so starejši, pacienti, razvrščeni v višje kategorije zahtevnosti bolnišnične zdravstvene nege, ter pacienti, zdravljeni v okviru internističnih strok. Rutinsko ocenjevanje ogroženosti, načrtovanje in izvajanje ukrepov za preprečevanje padcev so temelji zmanjševanja padcev.