Študentsko delo in uspešnost študentov zdravstvene nege v času študija - Kalender Smajlović, Sedina; Kadivec, Saša; Skela-Savič, Brigita (Obzornik zdravstvene nege, 2014)
Uvod: Različne raziskave omenjajo tako pozitivne kot negativne učinke študentskega dela na uspešnost študentov zdravstvene nege pri študiju. Namen raziskave je bil proučiti učinek študentskega dela na vzorcu slovenskih študentov zdravstvene nege. Metode: Uporabljena je bila metoda kvantitativnega neeksperimentalnega raziskovanja, podatki so bili zbrani s tehniko anketiranja. Sodelovalo je 432 študentov zdravstvene nege. Zanesljivost vprašalnika je bila ugotovljena z metodo analize notranje konzistentnosti (od 0,608 do 0,753) in s pomočjo faktorske analize. Podatki so bili zbrani oktobra in novembra 2012. Za statistično analizo je bila uporabljena opisna statistika, test hi – kvadrat, korelacijska analiza in ANOVA. Rezultati: Študentje štirih vključenih visokošolskih zavodov niso navedli statistično pomembnih razlik v oceni finančnega statusa (p = 0,189). Obseg študentskega dela nima statistično pomembne povezave (p = 0,776) s časom za študij. V številu mesečnih ur študentskega dela se je pojavila statistično pomembna razlika (p = 0,001), kjer so študentje z visokošolskega zavoda A navedli najmanj ur študentskega dela (x = 19,9), medtem ko so študenti visokošolskega zavoda B navedli največ ur študentskega dela (x = 48,5). Diskusija in zaključek: Mesečni obseg ur študentskega dela nima vpliva na uspešnost študentov pri študiju. Odločanje za študentsko delo temelji na izkušnjah iz klinične prakse, željah po pridobivanju kliničnih izkušenj, spoznavanju potencialnih delodajalcev in možnostih za zaposlitev po končani diplomi.